Antimobbestrategi for Østervangsskolen
På Østervangsskolen betragter vi læring og trivsel som hinandens forudsætninger og vil derfor have, at alle på skolen trives. Ingen på skolen må udsættes for mobning. Mobning er et problem, der berører os alle, og som vi skal forholde os aktivt til og løse i fællesskab.
Vores målsætning er
- At alle på og omkring skolen arbejder aktivt for at fremme trivsel
- At alle børn og voksne på skolen trives
- At alle medarbejdere har et bredt kendskab til konflikthåndtering og håndtering af mobning
- At alle lære at vise respekt og tage hensyn til hinanden
- At alle ansatte griber ind, når man oplever uhensigtsmæssig adfærd
- At vi skaber stærke fællesskaber
- At Østervangsskolen er en skole med høj trivsel
- At Østervangsskolen er mobbefri
Det er succes når
- Børnene oplever at blive hørt og taget alvorligt
- Børn og voksne (ledelse, ansatte og forældre) handler aktivt i forhold til at skabe trivsel
- Trivselsmålinger viser, at der er høj trivsel på Østervangsskolen
Hvad forstår vi ved begreberne trivsel, konflikt, drilleri og mobning?
Trivsel
I en børnegruppe, der trives, tager alle ansvar for fællesskabet.
Der er tryghed, tillid og respekt imellem både voksne og børn til at tale sammen, hvis der er noget, der går en på eller bekymrer en.
Der er rum og vilje til at lytte til hinanden og plads til forskellighed.
Et barn eller børnegruppe, der trives, udvikler sig og viser tegn på glæde, nysgerrighed og veltilpashed.
Konflikt:
Konflikter er en naturlig del af livet, og de sociale relationer og rammer mennesker indgår i.
Vi tror på, at konflikter løses bedst af de involverede parter.
Vi tror på, at børn og unge, der får den rette støtte og den rette undervisning, kan lære at håndtere deres egne konflikter og vide, hvornår de har brug for hjælp.
Drilleri
Drilleri er bemærkninger, råb eller handlinger, der har karakter af tilfældighed og spontanitet. Det er typisk en enkeltstående handling, der bl.a. kan handle om at afprøve grænser eller være et forsøg på at skabe kontakt. Drillerier kan godt være hårde, men hensigten er ikke eksklusion fra fællesskabet.
Drilleri kan have mange ansigter. I en tryg atmosfære med gensidig tillid kan drilleri være en del af et hyggeligt fællesskab, f.eks. hvis man med lune kritiserer en ven. Det vigtige er dog at være opmærksom på, om modtageren opfatter det som rart og hyggeligt. Drilleri kan være hårdt overfor en person, der ikke føler sig som en del af fællesskabet, eller hvis kontakten ikke bærer præg af gensidig tillid.
Mobning
Mobning kan foregå på forskellige måder:
- når et barn gentagne gange bliver slået, kaldt navne, det ikke bryder sig om, eller når der gøres grin med dets udseende, tøj, interesser, etnicitet, religion, familie eller lignende.
- når et barn, i perioder, holdes udenfor, ikke inviteres med i lege, og når der tales dårligt om det bag dets ryg
- når et barn udsættes for gentagne handlinger uden ord, ved brug af grimasser, gestik eller ved at vende vedkommende ryggen.
I tilfælde af mobning er magtforholdet, parterne imellem, ikke lige. Der er tale om en klar ubalance i forholdet – mobning er ikke en konflikt, og derfor egner konfliktløsningsmetoder sig ikke i tilfælde af mobning. Senere vil konfliktmægling dog med fordel kunne benyttes som en del af det genoprettende forløb imellem parterne.
DIGITAL MOBNING?
Begrebet digital mobning dækker over krænkende, nedværdigende eller ekskluderende handlinger, som børn og unge udsættes for gennem sociale medier. Digital mobning adskiller sig fra den ikke-digitale mobning på følgende punkter:
- Der er en vis anonymitet ved de sociale medier, der skaber stor usikkerhed blandt eleverne, idet man ofte ikke kender afsenderen.
- Den digitale mobning kan stå på 24 timer i døgnet og er ikke begrænset til kun at forekomme i skoletiden.
- Eksponeringen af den digitale mobning er særlig problematisk, fordi man ikke ved, hvor mange der har set de krænkende kommentarer eller billeder, og fordi man ikke altid kan slette dem igen.
For at undgå digital mobning skal der opbygges trygge, tolerante fællesskaber uden for de sociale medier og samtidigt styrke elevernes digitale dannelse, særligt ift. de etiske dilemmaer, de kan støde på, og have fokus på fornuftig færdsel i det digitale rum.
Hvad gør vi - helt konkret for at skabe trivsel
- Gør hinanden glade ved at tale hensigtsmæssigt i konteksten
- Vi respekterer, at vi alle er forskellige
- Arbejder med at have det godt med sig selv
- Hjælper andre og bliver selv hjulpet
- Arbejder med børnenes digitale dannelse
- Laver noget vi kan lide
- Får forklaringer på det, som er svært at forstå
- Er med til at bestemme
- De store passer på – og er rollemodeller for de små
- Børn og voksne hjælper hinanden
- Leger sammen
Forebyggende indsats mod mobning
På skolen
Alle voksne skal sige fra ved dårlig opførsel, nedladende kommentarer og bevidst udelukkelse.
Alle voksne skal til stadighed være opmærksomme på de forskellige former, hvorunder mobning kan finde sted.
Alle voksne skal have kompetencer til at arbejde med mobning.
Allerede når der konstateres drillerier, bør man være opmærksom på, at det ikke udvikler sig til mobning. Det er legalt at sige fra - også over for drillerier.
På skolen arbejdes der med forskellige øvelser og materialer, som forebygger mobning – herunder også digital mobning.
Derudover etablerer klasserne i samarbejde med lærerne klasseregler for god opførsel.
På forældremøder arbejdes der med ”den gode klasse”.
Ved elevsamtaler er trivsel et fast punkt.
Vi etablerer venskabsklasser og afholder trivselsdage for alle på skolen.
I hjemmet
Det er af stor betydning for at stoppe mobning, at der i hjemmet tales pænt om klassekammerater og andre forældre. Vi forventer, at forældre indgår i et forpligtende samarbejde om at stoppe mobning, hvis det forekommer.
Det er vigtigt, at man i forbindelse med fødselsdage og andre festlige begivenheder inviterer enten hele klassen eller kun piger/kun drenge. Samtidig er det en god idé at prioritere en indbydelse højt.
Derudover er det afgørende, at hjemmet støtter op om skolens arbejde med elevernes sociale relationer herunder trivselsgrupper/legegrupper.
Hvis der forekommer mobning
Hvis der forekommer mobning, er personalet på skolen forpligtet til at gribe ind.
Bliver man som forælder bekendt med, at der forekommer mobning, er det vigtigt, at man tager kontakt til barnets forældre og /eller skolen, så problemets omfang kan afdækkes.
Bliver man som elev på skolen udsat for mobning, eller bliver man bekendt med, at en anden elev mobbes, er det vigtigt, at man gør opmærksom på dette. Det kan man gøre enten ved at fortælle om problemet til forældrene derhjemme eller ved at henvende sig direkte til skolens lærere og pædagoger.
Hvis der forekommer mobning, iværksættes følgende indsats:
- Forældrene til de involverede kontaktes og indkaldes til et møde (hver for sig).
Her deltager klasselærer og en ledelsesrepræsentant
Offeret tilbydes samtaler med skolens sundhedsplejerske eller AKT
- Hvis mobningen herefter fortsætter inddrages skolens kompetenceteam. Her deltager også en ledelsesrepræsentant.
- Hvis mobningen herefter ikke ophører, iværksættes yderligere handlinger og konsekvenser. Det kan være inddragelse of Familieafdelingen og bortvisning fra skolen.
Godkendt i skolebestyrelsen den 4. april 2024